Musiikin tekstuuri ja sävellyksellinen estetiikka 1960-luvulla : analyyttisia esimerkkejä Erkki Salmenhaaran teoksesta Elegia II ja Usko Meriläisen toisen pianosonaatin ensimmäisestä osasta - Kivistö, Janne (Taideyliopiston Sibelius-Akatemia, 2023)
Tutkielma käsittelee musiikin tekstuuria Erkki Salmenhaaran sävellyksessä Elegia II (1963) ja Usko Meriläisen toisen pianosonaatin (1966) ensimmäisessä osassa. Tutkielmassa tarkastelen tekstuuria teoksissa musiikkianalyyttisesti sekä taustoitan teoksia osana 1960-luvun jälkisarjallisen musiikin sävellyksellistä estetiikkaa. Erittelen tekstuuriin liittyviä käsityksiä käsitteellisen metaforan teorian avulla. Tunnistan erityyppisiä tekstuurin metaforia, jotka voivat olla musiikin ulkopuolisista käsitteistä ammentavia metaforia, musiikin sisäisiä prototyyppisiä kategorioita hyödyntäviä metaforia tai kehollisiin kokemuksiin perustuvia kuvaskeemoja. Tutkielman toisessa luvussa käyn läpi tekstuuriin liittyviä käsityksiä 1950–1960-lukujen eurooppalaisessa musiikin modernismissa ja tunnistan keskeisiä tekstuuriin liittyviä metaforia, joita säveltäjät kirjoituksissaan hyödynsivät. Kolmannessa luvussa tarkastelen Salmenhaaran ja Meriläisen kirjoituksia tässä historiallis-esteettisessä kontekstissa. Neljännessä luvussa käsittelen tekstuurin musiikkianalyyttisen tulkinnan yleisiä lähtökohtia ja viidennessä luvussa esitän musiikkianalyyttiset tulkinnat tutkimistani teoksista. Tutkielman päätösluvussa tarkastelen tekstuurin muodostamia kokonaisuuksia teoksissa ja pohdin erilaisten metaforisten tasojen vuorovaikutusta musiikin tekstuurin tulkinnassa. Esitän tutkielmassa kirjallisuuteen perustuen, että keskeisiä musiikin ulkopuolisista käsitteistä ammentavia tekstuurin metaforia 1960-luvun sävellyksellisessä estetiikassa ovat ”abstrakti kuvataide”, ”aleatoriset luonnonilmiöt” ja ”elektroninen signaali”. Esitän, että keskeisiä analyyttisia kategorioita tekstuurin tarkastelemiseen ovat tekstuurin rakenne, rekisteri sekä kuviointi ja sointi. Tekstuurin rakenteella tarkoitan tekstuurin jakautumista erillisiin stemmoihin ja näiden vuorovaikutusta. Tekstuurin rekisteriä erittelen vastakohtien korkea–matala rekisteri sekä suppea–laaja rekisteri avulla ja tekstuurin kuviointia ja sointia useiden musiikin sekundaariparametrien vastakohtaparien avulla. Näihin kuuluvat muun muassa rytmisesti tiheä–harva, lyhyet sävelet – pitkät sävelet, voimakas–hiljainen, homogeeninen–heterogeeninen ja yksinkertainen–kompleksi. Lisäksi esitän, että sekä musiikin ulkopuolisten metaforien että analyyttisten kategorioiden taustalla ovat keholliset kuvaskeemat aineesta, tilasta ja esineellisyydestä.

This thesis examines musical texture in the composition Elegia II by Erkki Salmenhaara (1963) and in the movement I of the Piano Sonata No. 2 by Usko Meriläinen (1966). In the thesis, I examine texture in these works with a music analytical method and also explore their background as a part of the compositional aesthetics of post-serialism in the 1960s. I analyze conceptions related to musical texture by means of the theory of conceptual metaphor. I recognize different kinds of textural metaphors, which can be metaphors drawing from concepts outside of music, intramusical metaphors utilizing prototypical musical categories, or image schemata stemming from bodily experiences. In the second chapter of the thesis, I discuss the conceptions of texture in the European musical modernism of the 1950s and 1960s and identify central textural metaphors, which composers used in their writings. In the third chapter, I examine writings by Salmenhaara and Meriläinen in this historical and aesthetic context. In the fourth chapter, I discuss the general principles of the music analytical interpretation of texture, and in the fifth chapter, I present music analytical readings of the works in question. In the final chapter, I explore textural entireties in the compositions and consider the interaction of different metaphorical levels in the interpretation of texture. In the thesis, I argue based on literature that in the compositional aesthetics of the 1960s central textural metaphors drawing from extramusical concepts are “abstract visual art”, “aleatoric processes of nature”, and “electronic signal”. I argue that central analytical categories in describing texture are textural structure, register, and figuration and timbre. By textural structure I mean the division of texture to different voices and their interaction. I examine textural register through the oppositions high vs. low register and narrow vs. wide register, and figuration and timbre through several oppositions of the secondary parameters of music. These include, among others, dense vs. sparse rhythmical activity, long vs. short notes, loud vs. soft dynamics, as well as homogenous vs. heterogeneous and simple vs. complex texture. In addition, I argue that behind both the extramusical metaphors and the analytical categories are the embodied image schemata of matter, space, and physical objects.
Keywords: 1960-luku; Usko Meriläinen; Erkki Salmenhaara; musiikkianalyysi; metaforat; tekstuuri; fi=sävellys ja musiikinteoria|sv=komposition och musikteori|en=Composition and Music Theory|